Novhoroda-Siverska (Novhorod-Siverskyi)
![]() |
Rakstiskajos avotos pirmoreiz minēta 1078. gadā Vladimira Monomaha «Novēlējumā saviem bērniem», bet arheoloģiskie pētījumi un citu vēsturisko domumentu analīze liecina, ka pilsēta bijusi apdzīvota jau 10. gadsimtā. Ilgus gadus Novhoroda bija nocietinājums uz Kijevas Krievzemes robežas ar polovciešiem. 1097. gadā pilsēta kļuva par severiešu Novhorodas-Siverskas kņazistes centru. 13. gadsimta sākumā kņaziste sadalījās un pēc kaujas pie Kalkas, kurā krievu un polovciešu karaspēks cieta sakāvi, mongoļi nopostīja pilsētu. 1239. gadā pilsēta ietilpa Brjanskas kņazistē, bet vēlāk nonāca Lietuvas Lielkņazistes sastāvā. Pēdējo Novhorodas-Siverskas kņazu 1523. gadā represēja Krievijas valdnieks Vasīlijs II un kopš tā laika pilsēta zaudēja savu patstāvību. 1618. gadā Novhoroda-Siverska nonāca Žečpospoļitas sastāvā un 1620. gadā tai piešķirtas Magdeburgas tiesības. 1667. gadā pilsēta atkal nonāca Krievijas sastāvā. 1781. gadā pilsēta kļuva par vietvaldības centru, vēlāk — apriņķa pilsēta. Kopš 2014. gada apgabala pakļautības pilsēta.
Ģeogrāfiskā karte - Novhoroda-Siverska (Novhorod-Siverskyi)
Ģeogrāfiskā karte
Zeme (teritorija) - Ukraina
![]() |
![]() |
Ukrainas karogs |
Tās platība ir 603,7 tūkstoši km2, garums no ziemeļiem uz dienvidiem ir 893 km, no rietumiem uz austrumiem — 1316 km. Kopīgais sauszemes robežas garums ir 6500 km, jūras — 1050 km. Iedzīvotāju skaits 2013. gadā sasniedza 45,5 miljonus cilvēku. Kopš 2017. gada Dziļās un Aptverošās brīvās tirdzniecības zonas dalībvalsts.
Valūta / Valoda
ISO | Valūta | Simbols | Zīmīgie cipari |
---|---|---|---|
UAH | Ukrainas grivna (Ukrainian hryvnia) | â‚´ | 2 |
ISO | Valoda |
---|---|
RU | Krievu valoda (Russian language) |
PL | Poļu valoda (Polish language) |
UK | Ukraiņu valoda (Ukrainian language) |
HU | Ungāru valoda (Hungarian language) |